![](https://s.0382.ua/section/logo/upload/pers/102/logo.png?20240901)
Новини компаній
08:43, 8 березня 2023 р.
Ринок праці в Україні 2023: сучасні тенденції, перспективи на майбутнє, особливості працевлаштування жінок
Новини компаній
![Ринок праці в Україні 2023: сучасні тенденції, перспектив..., фото-1 Ринок праці в Україні 2023: сучасні тенденції, перспективи на майбутнє, особливості працевлаштування жінок
, фото-1](/dist-assets/images/cap.jpg)
Наразі в Україні офіційно зареєстровано 156 тисяч безробітних громадян. Найбільше серед них саме жінок. На сьогодні це 71%.
Про це повідомила заступниця директора Департаменту реалізації політики зайнятості Олена Мельник в ефірі телемарафону.
Згідно із оприлюдненими даними від інтернет-порталу з пошуку роботи Work.ua у січні 2023 року ринок праці встановив новий рекорд – майже досягнув відмітки у 60 тис. вакансій, тобто відновився на 60%. У січні 2023 року на ринок праці вийшло на 44% більше жінок, ніж у грудні минулого року, а чоловіків — лише на 20% більше протягом аналогічного періоду.
Згідно з результатами дослідження агенції Grupa Progres, майже половина українців, які працевлаштовані у Польщі, не планують повертатися до України. У Польщі планують залишитися 39% опитаних, а ще 8% – хочуть поїхати до інших країн. Крім того, 60% опитаних збираються забрати свою родину в майбутньому, якщо вони ще не з ними.
Елла Лібанова, директорка Інституту демографії та соціальних досліджень ім. М. Птухи НАН України зауважила, що «70% жінок, які виїхали за кордон, мають вищу освіту. Така ситуація загрожує Україні втратою кваліфікованих кадрів.»
Заступник голови представництва МОМ в Україні Стівен Роджерс:
«Зараз в Україні є близько 5,3 мільйона внутрішніх переселенців, з них жінки становлять 55%, тобто понад 2,9 мільйона.
Станом на жовтень 2022 року стабільну роботу мали лише 34% ВПО. 20% людей влаштувалися на гіршу роботу, нижчу за їхню кваліфікацію або з нижчим рівнем оплати. Тому що не було кращого варіанту. І це знову повертає нас до того питання їхньої потреби у фінансовій допомозі. Бо для четвертої частини ВПО допомога від держави – основне джерело доходу.
Щодо свого бізнесу, то лише 7% переселенців його мали. І зараз ми підтримуємо підприємства, які переїхали в інші регіони. Для цього є конкурс, потрібно подати заявку. І тим, хто переможе, ми даємо грошову підтримку. Є певні правила – що, до прикладу, ви маєте створити певну кількість робочих місць. І ми маємо консультаційну службу, яка допоможе цим людям краще розвивати свій бізнес.
Багато людей повертається додому, щоб бути разом із рідними, а також через складну фінансову ситуацію, адже понад половина ВПО змушені орендувати житло».
https://www.radiosvoboda.org/a/iom-ukraine-interview-idp-pereselenci/32278342.html
Зросла кількість жінок-військовослужбовиць: станом на 20 липня в ЗСУ їх було 38 629, а наприкінці листопада – приблизно 41 тисяча осіб. І хоча в абсолютних числах це не дуже багато, проте зростання на 6% за 4 місяці свідчить про позитивну динаміку.
Згідно з дослідженням «Портрет українських жінок-підприємиць», проведеним громадською організацією «Український центр сприяння інвестиціям та торгівлі» за підтримки Програми USAID «Конкурентоспроможна економіка України», майже всі респондентки (95%) відчули вплив повномасштабної війни на своїй підприємницькій діяльності. Прямих збитків зазнали 19% опитаних, а непрямих — 78%. Переважна більшість збитків від війни — від 100 тисяч гривень до 5 мільйонів гривень. До того ж підприємиці зіткнулись із потрійною загрозою: вразливість малого бізнесу, вплив на відкриття бізнесів у галузі важкої промисловості (переважна більшість із них — на тимчасово окупованих територіях) та додатковий тягар турботи про сім’ю на додаток до волонтерських ініціатив.
Загалом однією з ключових причин відкриття бізнесу жінки називають неможливість знайти роботу після того, як з’являються діти.
У 2022 році, як і в минулорічному дослідженні, найвищий рівень участі у підприємництві серед жінок спостерігається у віці 30-40 років (54% проти 48% у 2021-му), проте зменшилась кількість власниць бізнесу віком від 40 років (23% та 31% відповідно). Причинами дослідники називають те, що більшість підприємиць цієї вікової категорії працювали у постраждалих внаслідок війни регіонах України, а також виїзд великої кількості жінок за кордон.
Основними недоліками жіночого підприємництва власниці бізнесу як у 2021-му, так і у 2022 роках визначають упереджене ставлення оточення (18% та 17% відповідно), складність масштабування (9% та 10%) та розвитку власної справи (по 6%). Не можуть прогнозувати перспективи розвитку або не бачать їх взагалі 19% жінок-підприємиць.
Дев’ять із десяти власниць бізнесу в Україні стверджують, що для розвитку жіночого підприємництва в країні є всі можливості, 6% підприємиць вважають державу та організації перспективними союзниками, що підтримують (минулого року було лише 2%).
Жінки-підприємиці запевняють, що розпочинати діяльність в Україні стає легше з кожним роком. Зокрема, понад 50% опитаних жінок стверджують, що вони відкрили та зареєстрували підприємства в онлайн-форматі через платформу «Дія».
Попри обнадійливі цифри перспектив жіночого бізнесу, підприємиці, як і раніше, стикаються зі значними перешкодами на шляху відкриття та зростання бізнесу, особливо в умовах невизначеності, війни та гендерних упереджень — 54%. Зокрема, у 2022 році українські жінки стикалися з такими стереотипами: «бізнес — не жіноча справа» (28%), «жінки — слабка стать» (22%), «це щось несерйозне та короткострокове» (17%), «молода жінка нічого не розуміє» (13%) та «ця сфера не для жінки», «місце жінки на кухні / має сидіти вдома» — по 9%.
На підприємствах також спостерігається негативне співвідношення: що більше підприємство, то менша частка жінок-співробітниць. Так, якщо у компанії працюють до 50 працівників, жінки становитимуть 50%; якщо у компанії 50-250 співробітників, 42% — жінки, а на підприємстві, де працюють понад 250 людей, частка жінок становитиме лише 5%.
В Україні все ще зберігається дискримінація у рівні оплати праці залежно від статі. Так, у 8 випадках із 12 жінкам платять менше, ніж чоловікам: наприклад, кухар-чоловік вищої категорії отримує 18 000 гривень, жінці ж на аналогічній посаді платять лише 15 000; менеджеру з продажу — 22 000 гривень, менеджерці — 18 000 гривень.
Динаміка гендерного балансу в IT
У 2012 році в українському IT було 92% чоловіків і лише 8% жінок. Станом на 2022-й жінок уже 30,8%. Сьогодні майже третина ФОП в ІТ-галузі — це жінки (78,6 тис.) Жінки керують також майже чвертю компаній в ІТ: 23,9% з 18,8 тис. зареєстрованих юросіб мають директорок.
При цьому в українському IT зберігається проблема рівня оплати праці відповідно до статі. Опитування Indigo Tech за 2021 та 2022 роки щодо зарплат на керівних посадах в українському IT показало, що опитані керівниці у 2021 році заробляли на 40% менше, ніж чоловіки на аналогічних позиціях, а наприкінці 2022-го — на 35%.
Заступниця Міністра економіки України Тетяна Бережна повідомила: «Жінки можуть взяти мікрогрант до 250 тис. грн на старт чи розвиток власної справи. Понад 7 тисяч жінок подали заявки на мікрогранти через портал «Дія», майже півтори тисячі підприємниць отримали таку фінансову підтримку від держави минулого року. У 2023 році ми розширимо цю програму і дамо можливість дружинам ветеранів взяти грант на вдвічі більшу суму для розвитку сімейного бізнесу. Окрім того, з квітня запропонуємо українкам скористатись грантовою програмою «Старт в ІТ» для опанування новітніх технологій, щоб бути більш успішними та конкурентними на ринку праці».
Заступниця міністра повідомила, що бюджетом поточного року на програму мікрогрантів «Власна справа» передбачено 1,8 млрд грн, що дозволить видати 10 000 мікрогрантів. Вочевидь, близько половини з них отримають підприємиці, адже минулого року 43% мікрогрантів отримали саме жінки. Ще стільки ж з них матимуть можливість пройти навчання за грантові кошти за програмою «Старт в ІТ», загальний бюджет якої складає 150 млн грн.
https://me.gov.ua/News/Detail?lang=uk-UA&id=1747d89a-ad22-498a-bb1a-acb3c6dad7c8&title=UriadProponu
ГО «Центр «Жіночі перспективи» створила платформу «Жінка для жінки» для допомоги жінкам, які опинилися у кризових життєвих обставинах. Ідеться про адресну підтримку конкретної людини різними способами: фінансова допомога, купівля продуктів і ліків чи замовлення послуг та надання роботи. Проєкт не збирає гроші на рахунки організації, а надає благодійницям реквізити жінок, які звернулися по допомогу. Кожна історія жінки перевіряється перед публікацією.
https://divoche.media/pidmoga/zhinka-dlya-zhinky/
Проєкт Women For The Future має на меті допомогти українкам, які втратили роботу і/або дохід внаслідок війни, знайти нові можливості для працевлаштування та професійного розвитку, а також навчитися адаптуватися до життя в часи невизначеності.
https://women.happymonday.ua/#register
Зараз є багато державних і міжнародних програм підтримки українських підприємців, наприклад:
- державна програма Доступні кредити 5-7-9% — з 24 лютого по жовтень видано позик на 54 млрд грн для більш ніж 13,5 тисячі бізнесів;
- пільгові кредити підприємствам, які через війну втратили виробничі потужності на окупованих територіях — можна залучити до 60 млн грн;
- програма UNIC для малих та середніх підприємців — можливість отримати п’ять тисяч євро;
- проєкт Роби своє для підприємців у малих містах та селах — підтримка на 100 тисяч грн;
- Google for Startups Ukraine Support Fund — допомога 50 українським стартапам у загальному розмірі п’ять млн доларів;
- програма USF для бізнесів, які працюють на перемогу України — можливість отримати 35 тисяч доларів.
https://vikna.tv/dlia-tebe/robota/yak-vidkryty-biznes-pid-chas-vijny-pokrokova-instrukcziya/
Якщо ви помітили помилку, виділіть необхідний текст і натисніть Ctrl + Enter, щоб повідомити про це редакцію
Останні новини
Майбутнє «зеленого» тарифу: про механізм самовиробництва та набуття статусу активного споживача
Новини компаній
16:40
28 серпня
Акумуляторна батарея за 3 ₴ - останні дні акції від Dnipro-M
Новини компаній
15:00
27 серпня
22:56
26 серпня
ТОП новини
Спецтема
Оголошення
10:36, 29 серпня
12
15:40, 22 серпня
21:46, 19 серпня
2
09:53, 23 серпня
20:07, 26 серпня
2
live comments feed...